Article highlighted
Låginkomsttagare betalar mest i kollektivtrafiken
![resenär](https://www.k2centrum.se/sites/default/files/styles/large/public/field/image/passenger-5593947_1920.jpg?itok=s4710V-A)
Ett motiv till att subventionera kollektivtrafiken är att förbättra transportmöjligheterna för resenärer med lägre inkomst. Ny forskning visar dock att låginkomsttagare betalar mer för sina resor med kollektivtrafiken än andra resenärer.
− Låginkomsttagare reser i större utsträckning med enkelbiljett, som i längden blir dyrare än att till exempel köpa ett månadskort, berättar K2:s Anders Bondemark som är doktorand hos Lunds universitet och Statens väg och transportforskningsinstitut, VTI.
Genom att studera i vilken utsträckning resenärer i svensk kollektivtrafik har köpt något slags månadskort eller årskort och om det skiljer sig åt beroende på inkomst kan forskarna visa att resenärer med lägre inkomst betalar mer för sina resor.
− Eftersom kollektivtrafikens månadskort är det mest subventionerade betalningsalternativet, blir det en olycklig fördelningspolitisk effekt när de med lägre inkomst väljer bort det, fortsätter Anders Bondemark.
En internationell utblick visar att det finns olika möjliga lösningar för att underlätta för resenärer med lägre inkomst att resa kollektivt, allt ifrån gratis kollektivtrafik till att specifikt subventionera låginkomsttagares resor. Dessa lösningar är ofta antingen kostsamma eller stigmatiserande och administrativt tungrodda.
− En spännande lösning som kan vara inspirerande för svenska kollektivtrafikmyndigheter är Londons så kallade Oysterkort, som automatiskt väljer det betalningsalternativ som är mest förmånligt för resenären, baserat på hur många resor som verkligen genomförs. I kombination med billigare enkelbiljetter skulle ett sådant reskort kunna förbättra situationen för många resenärer med begränsat ekonomiskt utrymme, avslutar Anders Bondemark.
Forskningsresultaten är publicerade och tillgängliga för alla i artikeln Is it expensive to be poor? Public transport in Sweden.
Kontakt:
Anders Bondemark, doktorand vid Lunds universitet och anställd hos Statens väg och transportforskningsinstitut, VTI
E-post: anders.bondemark@vti.se
telefon: 08-555 36 508